Csillag Attila az Edilettre Egyesület honlapján
Csillag Attila, tanszékünk munkatársa Dr. Lőrincz Ildikóval az Edilic bizottságának munkatárásával a kamishibai technika konfliktuskezelésben történő alkalmazhatóságáról folytatott szakmai beszélgetéséről jelent meg cikk az Edilettre Egyesület honlapján.
A technikát Csillag Attila és Dr. Kóbor Kriszta az újvárosi városrehabilitációs projektben használták a Kossuth Lajos Általános Iskola diákjaival.
Az eredeti, francia nyelvű cikk itt elérhető.
A kamishibai releváns, megfontolt és valahol "univerzális" eszköz
Csillag Attila & Lőrincz Ildikó — Az alábbi interjú egy tréner és az Edilic bizottságának egyik munkatársa, Lőrincz Ildikó közötti eszmecserét tartalmaz. A kamishibai használatáról beszélget roma diákokkal. Ez a tapasztalat lehetővé tette a konfliktusban lévő gyermekek közötti pozitív kapcsolat kiépítését.
Megjelent itt: Edilettre
ápr 25
![](https://miro.medium.com/v2/resize:fit:875/1*jS59uEzP5vC66e52dkN6Lw.jpeg)
Lőrincz Ildikó: Attila, mint kolléga, szeretnék visszatérni a Khamisibairól folytatott vitánkra. Emlékszel, meséltél nekem arról, hogy a győri Széchenyi István Egyetemen, de a budapesti Táncművészeti Egyetemen is alkalmaztad a Khamishibait oktatói tevékenységed részeként, drámatechnikai, színházpedagógiai kurzusaidon, például szociálpedagógián vagy tánctanárként. Ezt használta akkor is, amikor roma középiskolásokkal dolgozott a konfliktuskezelésről és a kommunikációs készségek fejlesztéséről szóló workshop-sorozaton. Tudna egy kicsit többet mondani? Hogyan lehet felhasználni ilyen változatos célok elérésére ilyen különböző kontextusokban?
Csillag Attila: Igen, ez egy nagyon értelmes, különböző kontextusokba adaptálható eszköz, amit a Széchenyi Egyetemen fedeztem fel Gősi Viktória általános iskolai pedagógia-didaktika tanárnak köszönhetően. A kamishibai által elmondott történetek kiváló tanulási és fejlesztési tevékenységek kiindulópontjai lehetnek, ha megfelelően választják ki őket, és megfelelő feladatok kísérik őket. A kamishibai-hoz kapcsolódó tevékenységek létrehozása és használata ma már elismert elmélettel és módszertannal rendelkezik, amely szintén hozzájárul annak terjesztéséhez. A javasolt történetek a lehetséges olvasatok széles skáláját kínálják, mivel a konstruált jelentés a vevőtől függően változik. Az ezeken a történeteken végzett munka fejleszti a reflexiót, a figyelemszabályozást, a decentrációt, az empátiát és a résztvevők közötti kommunikációt.
Egy formáció, amelybe a kamishibai-t beillesztették
L.I.: A "Bevezetés a multikulturális oktatásba" kurzusom részeként kamishibai workshopot is szerveztek, ahol a diákjaim gyógypedagógiából és szociális nevelésből készítenek alapképzést. Ez a workshop nagyjából követte a roma középiskolásokkal végzett workshop forgatókönyvét. Mesélnél nekünk erről a legújabb projektről?
A. Cs A képzés egy olyan intézkedéssorozat része volt, amelyet egy főként roma közösségek által lakott városrészben egy városrehabilitációs projekt keretében végzett szociológiai felmérés nyomán azonosított problémákra és hiányosságokra válaszul hoztak. A higiéniai, lakhatási és egészségtudatossági hiányosságok mellett a vizsgálat a roma közösségen belüli csoportközi rivalizálásból eredő súlyos konfliktusokat is feltárt. Ezek a csoportközi konfliktusok a helyi iskolára is átterjedtek: az iskolában klikkek alakultak ki, és a feszültségek rendszeres verbális vagy fizikai támadásokhoz vezettek közöttük. Ez a rossz dinamika akadályozta az oktatási és tanulási tevékenységeket.
Az iskola vezetősége megoldást akart találni. Ezért megkerestek engem és egy kolléganőmet, Kóbor Krisztinát, aki kommunikációra és tranzakcióelemzésre szakosodott tréner. Egy 10 alkalomból álló workshopot javasoltunk, amelynek célja a konfliktuskezelés, valamint az együttműködés és a kommunikáció fejlesztése volt. A 2023 januárjában az iskola támogatásával megvalósított műhelymunka a tanítási órák alatt, de nem formális keretek között, azaz az "iskolai tartalmon" kívül zajlott. A résztvevők 5. és 6. évfolyamos (11-12 éves) tanulók voltak, akik önként jelentkeztek. Minden "klánból" voltak "vezetők" is. Meg kell jegyezni, hogy már volt egy bizalmi kapcsolat, amely egy korábbi, az iskola és a család kapcsolatának megerősítését célzó projektet követően alakult ki a roma anyák között.
I.L Hogyan építették be a kamishibai tevékenységeket a képzési programba?
A.Cs A 10 foglalkozásból a kamishibai-t egy 2 órás foglalkozáson használtuk. Arra használtuk, hogy önbizalmat adjunk a diákoknak, és hogy bevonjuk őket a folyamatba.
I.L Milyen történetet javasolt a tanulóknak és miért?
A.Cs Egy indián mese volt, amelyet kamishibai-ban meséltek el Hogyan lett nagy az ég címmel (Vidal, 20). Módszertani kézikönyvként többek között egy magyar kiadó Csimota című könyvét használtam. Csináltunk egy jégtörő tevékenységet, majd olyan feladatok következtek, amelyek segítettek a tanulóknak elhelyezkedni a történet világában. Például ki kellett választaniuk egy totemállatot egy illusztrált kártya formájában, ami segítette őket a konkrét célok elérésében. A következő szakaszban aztán elmeséltem a történetet, hogy az indián falu minden lakója görnyedten sétált, mert túl alacsonyan volt az ég. Bár ez szörnyen kellemetlennek tűnt, a fáradt és levert indián felnőtteknek nem állt szándékukban megoldani a problémát, ellentétben a gyerekekkel, akik változtatni akartak a helyzeten. Eleinte a környezetük nem támogatta őket, és a felnőttek kigúnyolták őket. De a gyerekek nem adták fel, újra és újra megpróbálták. Végül lelkesedésük győzött a körülöttük lévők felett, és végül együtt felemelték az eget. És azóta az égbolt tele van csillagokkal.
I.L Egy jól kiválasztott történet minden bizonnyal segít az embereknek azonosulni a szereplőkkel. Hogyan dolgoztad ki a mélyebb jelentéseket?
A.Cs A történet meghallgatása és a kamishibai táblák megtekintése után a tanulók fokozatosan felépítették a történet érzékelését, és különböző feladatokon keresztül párban és kis csoportokban dolgozták fel a történet szimbólumait. Például össze kellett rakniuk egy puzzle-t, amely a történet egy fontos tábláját ábrázolta. Ezután a kirakós alapján meg kellett nevezniük és ki kellett fejezniük érzéseiket, majd meg kellett építeniük az indiántábor makettjét. Ezután csoportokban megalkották a tábor szabályait, amelyeket be kellett tartaniuk. A tábor makettje, mint látható anyagiság, módszertani szempontból fontos. Egyrészt a tevékenység konkrét, tárgyi nyoma. Másrészt a modell megtekintésével felidézhetők a történethez kapcsolódó érzések és gondolatok. Végül pedig az épített univerzum magát a csoportot reprezentálja, és további együttműködésre ösztönöz, hiszen ennek a közösségnek a szabályait közösen építették fel. A kamishibai műhely végén a résztvevők a képkártyákat kiváltó okokként használták a foglalkozásról való elmélkedéshez. Nyitó rituáléként egy vers elszavalásával búcsúztunk a mesélés világától.
A kamishibai előnyei
I.L Hogyan segített a foglalkozás? Észrevettél javulást?
A.Cs Ezen a kommunikációfejlesztésről és konfliktuskezelésről szóló képzésen a kamishibai műhely a második foglalkozás része volt, a többi pedig más módszereket használt. De ez egy nagyon fontos foglalkozás volt, és a kamishibai mint eszköz megfelelő volt, mert arra ösztönözte a tanulókat, hogy vegyenek részt a tevékenységekben, és fejlesztette a figyelmi készségeket. A részt vevő tanulók "elfelejtettek belerúgni magukba". Mindössze két órára volt szükség a kamishibai segítségével, hogy megerősödjön bennük az együttműködési szándék. Ez segített nekik a tábor modelljének felépítésében, ahol az ellentétes klánokhoz való tartozás nem akadályozta meg a tanulókat abban, hogy segítsék egymást ennek a nagyon konkrét és aprólékos feladatnak az elvégzésében. A szabályok tiszteletben tartása is jelentősen javult. Rájöttek ugyanis, hogy ezek a közösen felépített és mindenki által osztott szabályok fontosak a célok eléréséhez, amelyeket szintén közösen határoztak meg...
"Már két óra kamishibai foglalkozás is növelte a tanulók együttműködési hajlandóságát".
L.I.: Mi a tanulság ebből az élményből?
A.Cs. A Kamishibai releváns, megfontolt és valahogy "univerzális" eszköz. A történetek és a kísérő tevékenységek jelentősen hozzájárulhatnak mind a csoportközi kohézió fejlődéséhez, mind az egyén fejlődéséhez. Ez egy olyan eszköz, amely elősegíti az egyéni elkötelezettséget és ösztönzi az önbevonást. A "színházi" eszköz nagyon jól működött a résztvevők tapasztalatainak átültetésében és átdolgozásában, a nehézségek és konfliktusok előfeltételeinek azonosításában. Valójában a diákok automatikusan kapcsolatot teremtettek a mese világa és saját univerzumuk között. Ez a mesemondás világával kapcsolatos munka együttesen lehetővé tette számukra, hogy decentrációt működtessenek. Mindkét folyamat segített a problémák tárgyiasításában és jobb megértésében. Ezenkívül a "játékos" dimenzió enyhíti a konfliktusokat. Végül, a másik nézőpontjának és gondolatainak felfedezése például a csoport szabályainak írásában, hogy meghallgassa őket, aktívan fejleszti az empátiát. Adaptált megközelítés alkalmazásával ezeket az előnyöket nagyon különböző kontextusokban lehet kihasználni, például az iskolában a viselkedési nehézségekkel küzdő roma diákjaimmal.
Csillag Attila & Lőrincz Ildikó
Edilettre, N°1, 2023
Hivatkozások:
Vidal, S. (2017) Hogyan nőtt nagyra az égbolt? [Hogyan lett nagyszerű az ég?] Budapest, Csimota Kiadó